Značaj demokratskih promjena 30. avgusta 2020 godine ograničen je, jer je nova vlast taj potencijal svela na samopromociju svojih uloga, ocijenio je jedan od pokretača Preokreta Srđan Perić.
On je kazao da je od 30. avgusta 2020. godine dobijeno ono što su omogućili građani, a to je formalna smjena vlasti.
“Potencijal te značajne i potrebne promjene su oni koji su njome upravljali nakon izbora sveli na samopromociju svojih istorijskih uloga čime je limitiran njen doseg“, rekao je Perić agenciji MINA.
Kako je naveo, građani su 30. avgusta glasali za demontažu sistema vlasti, a nasuprot tome – on je „normalizovan“. „Finalni rezultat je osnažena partitokratija koja guši mogućnosti zajednice“, kazao je Perić.
On je rekao da su u političkoj borbi Ustav i zakoni učestalo gaženi i da su rušene i neke elementarno uspostavljene demokratske prakse, kao na prmjer da se izbori za lokalnu samopravu održavaju najdalje jednom u četiri godine, a mijenjane su i granice izbornih jedinica usred izbornog procesa.
„Saldo je takav da smo umjesto etabliranja snažnih demokratskih praksi, dobili smanjenu izlaznost građana na izborima za oko 20 odsto – što nedvosmisleno govori o padu povjerenja u ukupan politički sistem“, istakao je Perić.
Prema njegovim riječima, umjesto da se napravio otklon od tridesetogodišnje loše prakse, pribjeglo se političkom spektaklu u kojem se nije moglo jasno pročitati kude se ide.
Perić je kazao da je na polju spoljne politike evidentno bilo prihvatanje inferiornog položaja u regionu.
„Slikovit je bio primjer Open Balkana za koji niko nije znao ni šta precizno znači, a koji su najviši državni funkcioneri promovisali najvećim žarom, dok su ga na kraju napuštali neki od onih koji su ga inicirali“, naveo je Perić.
Na polju ekonomije, prema njegovim riječima, dobra stvar je da je trajektna linija Kamenari – Lepetani vraćena državi, odnosno građanima, da je otvorena žičara Kotor – Lovćen.
„Tačno je i da su plate u javnom sektoru veće, uz pozitivnu mjeru uvećanja minimalnih zarada, ali suštinski se reagovalo neefikasno, neplanski, od prilike do prilike i na način koji je umanjivao doseg čak i onih stvari koje su na ravni ideja sasvim solidne“, ocijenio je Perić.
On je istakao da svi znaju da postoji problem prenapregnutih javnih finansija.
Perić je rekao da se to jasno vidi i iz „prepucavanja“ aktuelne i nadolazeće vlasti – bez obzira na samohvalu na tom polju još uvijek aktuelne vlasti.
„Očito je da postoji i inflatorni udar koji opterećuje kako građane, tako i privredu. Ne zaboravimo i da građani otežano rješavaju svoja ključno važna životna pitanja. Na primjer, do stana se može teže nego prije tri godine“, naveo je Perić.
On je naglasio da se iseljavanje mladih nastavilo, moguće i pojačanim intezitetom.
Perić je dodao da se nijedna država ne može smatrati uspješnom ukoliko ima nepromjenljiv trend trajnog odlaska mladih.
„Jasno je i da je dosta toga direktan ili indirektan rezultat trodecenijske vlasti, ali metaforički rečeno: da nam se desio 31. avgust, danas bismo bili usred opštedruštvenog dijaloga, sa započetim procesom temeljnog reformisanja sudstva, sa osnaženim preduzetničkim duhom i povećanom kulturom dijaloga“, kazao je Perić.
Umjesto toga, kako je rekao, dobilo se dodatno podijeljno društvo, sudstvo je ostalo nedirnuto, a postoji i nastavak uhljebničke filozofije.
Perić je naveo da se sve to dešava u toksičnoj atmosferi koja vlada u javnom prostoru.
„Kritičari vlasti se doživljaju neprijateljima, a umjesto bilo kakve polemike usavršena je tehnika blaćenja, čak i od onih koji su u samim vrhovima vlasti“, rekao je Perić.
On je istakao da je lekcija koja se iz svega toga može naučiti to da su najznačajniji čuvari demokratije građani, ali i da oni u različitim formama, od izbora do svakog konstruktivnog vida aktvizma i insistiranja na svojim pravima, mogu činiti državu boljom.
„Ključno je važno da se zaustavi, a potom i preokrene trend apatije, i da građanin ostane aktivan učesnik političkih procesa kako bi mogao kontrolisati i usmjeravati vlast u pravcu opšteg dobra“, poručio je Perić.