Sjednicu Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, koja je zakazana za 23. maj, a na čijem dnevnom redu je predlog rezolucije „Međunarodni dan sjećanja i pomena na genocid u Srebrenici 1995.“, kao što je uobičajeno, pratiće diplomate iz Stalne misije Crne Gore pri UN-u sa sjedištem u Njujorku, saopšteno je CdM-u iz Ministarstva vanjskih poslova MVP u odgovoru na pitanje da li će i ko iz Vlade Crne Gore prisustvovati toj sjednici.
“Praćenje zasijedanja GS UN-a, na kojima se usvajaju rezolucije, sastavni su dio redovnih aktivnosti Stalne misije Crne Gore pri UN-u”, kazali su CdM-u iz MVP-a na čijem čelu je Filip Ivanović.
Članovi Misije Crne Gore u Njujorku su ambasador Vladimir Vučinić, I savjetnik Damir Šabanović i treća sekretarka Jovana Bubanja.
Krajem prošle sjednice Ambasador Bosne i Hercegovine pri Ujedinjenim nacijama (UN) Zlatko Lagumdžija je saopštio da je usaglašena konačna verzija rezolucije o genocidu u Srebrenici, koja će se naći pred svim članicama UN-a 23. maja, “i da nas je dovela do još kvalitetnijeg ‘upeglanog’ teksta sa dva amandmana koja su postali sastavni dio dokumenta o kojem će se glasati. Amandmane je podnijela Vlada Crne Gore.
“Prvi amandman izbija argumente lažnim patriotima koji promovišu nepostojeću krivicu “genocidnih naroda”. Tekst glasi: ‘Ponavljamo da se krivična odgovornost po međunarodnom pravu za zločin genocida ne može odnositi na bilo koju etničku, vjersku ili neku drugu zajednicu u cjelini’”, naveo je ambasador BiH pri UN-u. Kada je riječ o drugom amandmanu, “drugi ukazujem na jačanje jedinstva u različitostima koje nije samo moto Evropske unije nego i priroda naše zemlje kao evropske države zasnovane na ovakvim tradicijama. Tekst glasi: ‘Ponavljamo čvrstu posvećenost da održavamo i jačamo jedinstvo u različitostima u Bosni i Hercegovini’ “, objavio je u petak Lagumdžija u objavi na X-u.
Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je da danas putuje u Njujork gdje će se u UN-u raspravljati o rezoluciji o Srebrenici. Vučić je saopštio da je od patrijarha Porfirija zatražio blagoslov pred put i da ide u Njujork da se bori za budućnost Srbije. On je juče ocijenio kao „odvratnu“ igru Crne Gore oko amandmana na rezoluciju.
“Riječ je o prljavoj igri da se Srbiji zapuše usta, a riječ je o perfidnom triku. Govori se o individualnoj krivičnoj odgovornosti, a namjerno se ostavlja da postoji jasno zaključivanje moralne i političke kolektivne odgovornosti”, kazao je Vučić.
Na to su iz kabineta crnogorskog premijera Milojka Spajića kazali da su amandmani Crne Gore na Rezoluciju prihvaćeni što predstavlja veliki uspjeh crnogorske diplomatije i pobjedu za sve narode u regionu.
Podsjećaju da je ovim povodom Spajić kazao i da je u konačnom tekstu suština amandmana sačuvana, te da vjeruju da je to dodatni doprinos regionalnom pomirenju i dobrom odnosu između Srba, Bošnjaka i svih drugih naroda na Balkanu.
Na jučerašnju izjavu Vučića reagovao je i crnogrski šef diplomatije Filip Ivanović.
“Predsjednik Vučić je prije nekoliko dana bio u Crnoj Gori, bio je upoznat sa sadržinom amandmana koji su poslati UN-u i nije na taj način komentarisao, već je govorio kako Srbija neće govoriti Crnoj Gori kako da glasa. To su nesrećne formulacije i teško da mogu biti pozdravljene iz Crne Gore”, kazao je on za RTCG.
Na pitanje da li bi glasanje moglo da ugrozi odnose dvije zemlje on je kazao da treba raditi na saradnji.
“I kada prođe 23. maj Crna Gora i Srbija će biti jedna pored druge, i dalje će neke stvari možda sagledavati različito, ali će biti još mnogo više pitanja i tema koje ih zbližavaju i na kojima treba zajedno da radimo. Crna Gora ne želi da kvari odnose ni sa kim od susjeda”, rekao je Ivanović.
Rezolucijom se ukazuje na činjenice utvrđene presudama Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY) i Međunarodnog suda pravde, kao i domaćih sudova.
Za genocid nad najmanje 8.372 Bošnjaka i druge ratne zločine u srebreničkoj regiji, više od 50 osoba je osuđeno na oko 700 godina zatvora.
Presudama su, pored ostalih, na doživotne zatvorske kazne osuđeni ratni predsjednik bh. entiteta Republika Srpska i glavni komandant Vojske Republike Srpske, Radovan Karadžić i Ratko Mladić.